URN
Is a version of
DEFINITION SOURCE
ELSST Thesaurus
ΓΛΩΣΣΕΣ
TALEN
SPROG
SPRÅK
SPRACHEN
LIMBI STRĂINE
LANGUES
LANGUAGES
KIELET
KALBOS
JEZIK (MNOŽINA)
JAZYKY
IDIOMAS
OXFORD CONCISE DICTIONARY OF LINGUISTICS.
CODL
NATIONALE STANDARDSPRACHEN
NASJONALSPRÅK
Η ΓΛΩΣΣΑ ΠΟΥ ΑΠΟΤΕΛΕΙ ΤΗΝ ΠΗΓΗ Ή ΤΟ ΣΥΜΒΟΛΟ ΤΗΣ ΤΑΥΤΟΤΗΤΑΣ ΕΝΟΣ ΕΘΝΟΥΣ. ΠΙΘΑΝΟΝ ΝΑ ΕΙΝΑΙ ΔΙΑΦΟΡΕΤΙΚΗ ΑΠΟ ΤΗΝ ΕΠΙΣΗΜΗ ΓΛΩΣΣΑ, Π.Χ. ΜΕΧΡΙ ΤΑ ΜΕΣΑ ΤΟΥ 1980 ΤΟ ΛΟΥΞΕΜΒΟΥΡΓΟ ΕΙΧΕ ΔΥΟ ΕΠΙΣΗΜΕΣ ΓΛΩΣΣΕΣ (ΓΑΛΛΙΚΗ ΚΑΙ ΓΕΡΜΑΝΙΚΗ) ΑΛΛΑ Η ΕΘΝΙΚΗ ΓΛΩΣΣΑ ΗΤΑΝ ΤΟΤΕ, ΟΠΩΣ ΕΙΝΑΙ ΚΑΙ ΤΩΡΑ, ΤΑ ΛΟΥΞΕΜΒΟΥΡΓΙΑΝΑ
TAUTOS TAPATYBĘ ŽENKLINANTI KALBA. GALI SKIRTIS NUO VALSTYBINĖS KALBOS
SPRÅK SOM ER EN KILDE TIL ELLER ET UTTRYKK FOR EN NASJON. KAN VÆRE FORSKJELLIG FRA OFFISIELLE SPRÅK. F.EKS HADDE LUXEMBOURG FREM TIL MIDTEN AV 1980-TALLET TO OFFISIELLE SPRÅK (FRANSK OG TYSK), MEN NASJONALSPRÅKET VAR DA SOM NÅ, LUXEMBURGSK.
O LIMBĂ CARE ESTE SURSĂ SAU SEMN AL IDENTITĂȚII PENTRU O NAȚIUNE. EA POATE FI DIFERITĂ DE LIMBA OFICIALĂ (A SE VEDEA CAZUL BELGIEI).
LANGUE QUI CONSTITUE UNE SOURCE OU UN SIGNE DE L’IDENTITÉ CULTURELLE D’UNE NATION. EXEMPLE: AU LUXEMBOURG, JUSQUE DANS LE MILIEU DES ANNÉES 80, LES DEUX LANGUES OFFICIELLES ÉTAIENT LE FRANÇAIS ET L’ALLEMAND TANDIS QUE LA LANGUE NATIONALE ÉTAIT, ET EST RESTÉE, LE LUXEMBOURGEOIS.
KIELI/KIELET, JOTKA OVAT OSA MAAN KANSALLISTA IDENTITEETTIÄ; EIVÄT OLE VÄLTTÄMÄTTÄ SAMOJA KUIN MAAN VIRALLISET KIELET.
ETT SPRÅK SOM ÄR EN KÄLLA TILL ELLER TECKEN PÅ NATIONELL IDENTITET. KAN VARA ANNAT SPRÅK ÄN DET OFFICIELLA, T.EX. HADE LUXEMBURG FRAM TILL MITTEN AV 1980-TALET TVÅ OFFICIELLA SPRÅK (FRANSKA OCH TYSKA) MEN NATIONALSPRÅKET VAR DÅ SOM NU LUXEMBURGISKA.
ET SPROG DER ER KILDE ELLER ET TEGN PÅ IDENTITET FOR EN NATION. DEN POTENTIELLE FORSKEL PÅ ET OFFICIELT SPROG F.EKS. INDTIL DEN MIDTEN AF 1980'ERNE HAVDE LUXEMBOURG TO OFFICIELLE SPROG (FRANSK OG TYSK), MEN DET NATIONALE SPROG ER DENGANG OG NU LUXEMBOURGSK
EINE SPRACHE, DIE IDENTITÄTSQUELLE UND IDENTITÄTSAUSWEIS EINER NATION IST. EVENTUELL UNTERSCHEIDET SIE SICH VON DER AMTSSPRACHE, Z.B. HATTE LUXEMBURG BIS MITTE DER 1980ER-JAHRE ZWEI AMTSSPRACHEN (FRANZÖSISCH UND DEUTSCH), ABER DIE NATIONALSPRACHE WAR, WIE AUCH JETZT, LUXEMBURGISCH.
EEN TAAL DIE EEN BRON OF TEKEN VAN IDENTITEIT IS VOOR EEN LAND. POTENTIEEL ONDERSCHEIDEN VAN EEN OFFICIËLE TAAL, BIJVOORBEELD TOT HALVERWEGE DE JAREN TACHTIG HAD LUXEMBURG TWEE OFFICIËLE TALEN (FRANS EN DUITS), MAAR DE NATIONALE TAAL WAS TOEN, ZOALS HET NU IS, LUXEMBURGISCH.
A LANGUAGE WHICH IS A SOURCE OR SIGN OF IDENTITY FOR A NATION. POTENTIALLY DISTINGUISHED FROM AN OFFICAL LANGUAGE, E.G. UNTIL THE MID-1980S LUXEMBOURG HAD TWO OFFICAL LANGUAGES (FRENCH AND GERMAN) BUT THE NATIONAL LANGUAGE WAS THEN, AS IT IS NOW, LUXEMBOURGISH.
TERM LAGT TIL MARS 2003
TERME CRÉÉ EN MARS 2003
TERM CREATED MARCH 2003
IDIOMAS NACIONALES
KANSALLISKIELET
LANGUES NATIONALES
LIMBI NAȚIONALE
NACIONALINĖS KALBOS
NÁRODNÍ JAZYKY
NARODNI JEZIK
NASJONALE SPRÅK
NATIONAL LANGUAGES
NATIONALE TALEN
NATIONALSPRACHEN
NATIONALSPRÅK
NATIONALSPROG
ΕΘΝΙΚΕΣ ΓΛΩΣΣΕΣ
ΣΠΟΥΔΕΣ ΕΘΝΙΚΗΣ ΓΛΩΣΣΑΣ
VALSTYBINĖS KALBOS MOKYMAS
UTBILDNING I NATIONELLA SPRÅK
UDDANNELSE I NATIONALT SPROG
UČENJE NACIONALNEGA JEZIKA
STUDIER I NASJONALE SPRÅK
STUDIA NÁRODNÍHO JAZYKA
NATIONALSPRACHE (AUSBILDUNG)
NATIONAL LANGUAGE EDUCATION
LANDELIJK TAALONDERWIJS
KANSALLISKIELET (KOULUTUSALA)
FORMACION EN EL IDIOMA NACIONAL
ENSEIGNEMENT DE LA LANGUE NATIONALE
EDUCAȚIE ÎN LIMBA NAȚIONALĂ